A Horthy-korszak szellemiségének továbbélése az emigrációban: TEH SURVIVAL OF HORTHY ERA’S ETHOS IN EXILE - Nyári, Gábor (Közép-Európai Közlemények, 2019)
A második világháború utolsó fázisa véget vetett a Magyarország történetében Horthy-korszaknak nevezett negyedszázados időszaknak. Ez több volt egyszerű korszak- vagy rendszerváltásnál; a német, majd a szovjet megszállás, ezt követően pedig a rövid demokratikus átmenet utáni kommunista diktatúra kialakulása egyben az ezeréves keresztény magyar állam – ideiglenes – megszűnését is jelentette. A második világháború vége körülbelül 1.000.000 magyar állampolgárt ért az ország nyugati határain túl, akik közül 250.000-en döntöttek az emigráció mellett. Ez a nagyszámú magyar csoport döntően értelmiségiekből – katonatisztek, hivatalnokok, pedagógusok, egyháziak – és családjaikból állt, olyan személyekből akik a Horthy-korszak társadalmának legfontosabb, polgári bázisát adták, politikai- és intézményrendszerét működtették. A többségében konzervatív értékrendet valló emigránsok elsősorban azért nem tértek haza, mert féltek azoktól a retorzióktól, amelyek világnézetük és esetleges korábbi cselekedeteik miatt várhattak rájuk az 1945 utáni Magyarországon. Jelen tanulmány keretein belül annak igyekszem utánajárni, hogy az emigráns csoportokban – politikai és jogi értelemben, valamint az identitás alakításának szempontjából kulcsfontosságú oktatás területén – milyen módon élt tovább a Horthy-korszak keresztény, konzervatív szellemisége, illetve hogyan változtak az ezeréves magyar államiságról alkotott képek. The last phase of World War II brought an end a quarter-century period in Hungary. The end of the Horthy Era was more than a simple change in the Hungarian political system. The German and Soviet occupation, followed by the formation of Communist dictatorship after a short democratic transition, implied the temporary cessation of the thousand-year-old Hungarian state. Around one million Hungarian citizens were beyond the western borders of the country, whom 250 000 decided to emigrate to the West, in 1945. Most of them were intellectuals such as military officers, civil servants, teachers, clericals, who have been a key base of the civil society, political and institutional system of the Horthy era. The majority of this group owed conservative values, therefore, they were afraid of retaliation because of their worldviews and any previous works. These reasons were the major causes of their life-changing decision, the emigration. In this study, I try to find out, how could survived the Horthy era’s Christian, conservative ethos in the emigrant groups and how has changed the image of the thousand-year-old Hungarian state among them.